Om framtidens socialtjänst – Margareta Winberg deltog på socialchefernas strategiska nätverk
![Porträttbild](/media/22inlu2s/framtidens_socialtjanst_margareta_800x800.jpg?anchor=center&mode=crop&width=780&height=380&rnd=132804993540270000)
Margareta Winberg, särskild utredare för framtidens socialtjänst, deltog på Storsthlms strategiska nätverk för socialtjänst.
Socialtjänsten ska vara lätt tillgänglig, främja jämställda levnadsvillkor och ha ett tydligare barnperspektiv. Det berättade Margareta Winberg, särskild utredare för framtidens socialtjänst, på Stortsthlms strategiska nätverk för socialtjänst i fredags där länets 26 socialchefer deltog.
Socialtjänsten är en viktig del av den svenska välfärdspolitiken och varje kommun ansvarar för socialtjänsten inom sitt område. Det är drygt 36 år sedan som socialtjänstlagen trädde kraft och drygt 25 år sedan den senast sågs över. Den 6 april 2017 beslutade regeringen om att utse en särskild utredare för att göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av socialtjänstens uppgifter. Utredningen ska slutredovisas till socialminister Lena Hallengren den 3 augusti i år. Särskild utredare är Margareta Winberg, som idag är regionfullmäktiges ordförande i Region Jämtland och har tidigare varit vice statsminister och jämställdhetsminister 2002-2003. Hon har även en bakgrund som jordbruks- och arbetsmarknadsminister samt som Sveriges ambassadör i Brasilien.
Storsthlms strategiska nätverk för socialtjänst består av socialchefer och vård- och omsorgschefer från alla kommuner i Stockholms län. Samtliga deltog under förra veckans digitala träff där Margareta Winberg gästade för att berätta om utredningen, vägval som gjorts och viktiga förslag som utredningen lett fram till. Socialcheferna gavs möjlighet att ställa frågor och ge synpunkter på vissa delar av utredningen.
– Vi har arbetat med utredningen i tre år och två månader. Vi har varit ute och pratat med många olika grupper och verksamheter. Till hjälp har jag en grupp med sakkunniga och experter från departementet, myndigheter, forskare och organisationer, som alla berörs av socialtjänstlagen. I själva arbetet har vi två perspektiv. Det ena är lagens struktur och konstruktion, som handlar om språket och läsbarheten av lagen. Detta har varit och är ett väldigt stort arbete som vi ännu inte är helt klara med. Det andra perspektivet är det materiella innehållet i socialtjänstlagen, berättade Margareta Winberg inledningsvis.
Något som också ses över i utredningen är jämställdhet, ett ord som inte finns med sedan tidigare.
– Ordet jämlikhet finns med, och förr när lagen skrevs ansåg man att jämlikhet som begrepp också täckte in jämställdhet. Nu har vi haft en forskare med som fått gå igenom kunskapsläget och som kommit fram till att det är motiverat att även lägga till begreppet jämställdhet i socialtjänstlagen, säger Margareta.
Andra mål för översynen har dels varit att göra socialtjänstlagen mer lätt tillgänglig för alla, dels att man har försökt tydligare reglera socialtjänstens medverkan i samhällsplaneringen. Detta kommer göras genom ett förslag till förändring i Plan- och bygglagen.
Margareta berättade också att målgrupperna, som nuvarande lagstiftning är organiserad utifrån, kommer att tonas ned. Detta för att få en helhetssyn, jämlikhet och att individuella behov främjas. Margareta vill förtydliga att förändringen inte syftar till försämring för någon målgrupp och grupperna kommer att finnas kvar. Med förflyttningen av fokus vill utredaren att det som tidigare varit en fördel för en av grupperna istället ska bli generellt gällande för samtliga grupper.
Även barnrättsperspektivet är kommer att förtydligas i socialtjänstlagen.
– Det handlar om att göra socialtjänstlagens insatser tillgängliga och anpassade för barn utifrån deras behov. Vi har också inhämtat kunskap från övriga nordiska länder för att se hur de hanterat förhållandet mellan barnets rättigheter och vårdnadshavarnas bestämmanderätt i sin lagstiftning, säger Margareta.
Avslutningsvis fick socialcheferna möjlighet att reflektera kring utredningen och ställa frågor direkt till Margareta. Frågorna handlade till exempel om möjligheten att ge stöd utan biståndsbeslut, var ansvaret för beslut i socialtjänstens individärenden ska ligga, gränssnittet mellan Socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen för dem som bor på särskilt boende för äldre.
Det faktum att samtliga social- och vård- och omsorgschefer deltog i dialogen visar hur angelägen översynen är för socialtjänstens arbete.
– Det kändes otroligt viktigt och ansvarsfullt att få till en dialog kring översynen så här i slutet av arbetet. Vi är så glada över det här samtalet, att vi fick möjlighet att tycka till om viktiga vägval i arbetet och ser fram emot den färdiga utredningen i augusti, säger Åsa Danielsson, verksamhetschef på Enheten för välfärdsfrågor på Storsthlm.